Pdf Összefűzése Program
A Szegeddel szomszédos Tápéval együtt egyik néprajzi színfolt mindmáig Szeged-Alsóváros. Alsóvároson napsugaras házak találhatók. A szegedi tájon a homlokzatok jellegzetes díszítőeleme a napsugárnak, régebben "istenszöm"-nek nevezett deszkaorom. A padláslyuk a szem, és abból áradnak szerte háromszögben a sugarak. A nagy árvíz utáni újjáépítés alkalmával elsősorban Alsóvároson épültek napsugaras díszítésű házak, amelyek aztán a város több területén (köztük Móraváros, Felsőváros) és az egész szegedi nagytájon elterjedtek, ahová Szeged népfölöslege kirajzott. Árvíz előtt épült napsugaras oromzatú házat ma már nem láthatunk sajnos, mert soká vonult le Alsóvárosról a Tisza vize a 40-50 méteres agyagréteg miatt, amely a városrész alatt van, s így a vízben elkorhadt a fából készült oromzat. Alsóváros a magyarságra jellemző népéleti sajátosságokat a legutóbbi időkig megőrizte. Többek között az alsóvárosi népi életet is behatóan tanulmányozta az Alsóvárosban, a Pálfy utcában született Bálint Sándor néprajztudós, aki sokat írt a városrészről, annak lakóiról.
Alsóvároson van a szegedi vasútállomás, a Műjégpálya, a Pick Szalámigyár, a Délmagyarország című napilap sajtóháza, és a Szegedi Tudományegyetem Juhász Gyula Pedagógusképző karának több tanszéke, és az Egyetemi Sportközpont. Napsugárdíszes Eurázsia [ szerkesztés] A legtöbb napsugárdíszes ház Szeged-Alsóvároson található. Innen elterjedt a tanyavilágba és a szegediek széttelepülésével az egész délvidékre. De Magyarországon másutt is előfordulnak, sőt, igen gazdag az elterjedése Eurázsiában is. Püspökladányon is megfigyelhető. Források említik előfordulását a Kaukázusban és Szibériában is ( Mszheta, Tyumeny). Országos műemléke, a Szeged-alsóvárosi templom [ szerkesztés] A Dél-Alföld legnagyobb műemléke a Szeged-alsóvárosi templom. Az első templomot a 12. század második felében Szent Péter tiszteletére emelték. Ezt a templomot a ferencesek a 15. század folyamán átépítették, kibővítették. Hunyadi János és Hunyadi Mátyás király erősen támogatta a ferences rendet. 1503 -ban szentelték fel az új templomot Havas Boldogasszony tiszteletére.